![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2020-06/erik-odiin-NIvohLFZ7nc-unsplash.jpg?itok=vlDYWmY0)
Brexiti hetkeseis
Käimas on läbirääkimised Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel kaubanduslepingu sõlmimiseks, millega pannakse paika riikidevahelised suhted pärast üleminekuperioodi lõppu. Läbirääkimistel on Ühendkuningriik Euroopa Liidu jaoks konkureeriv riik, kellega on liidul suurim kaubavahetuse maht ja kes asub EL-st kõigest 32 km kaugusel. Praeguseks on ära peetud 4 läbirääkimiste vooru ja EL poolel on sellega seotud ca 200 eksperti. Lepinguni aga veel jõutud ei ole.
Euroopa Liidu soovid
Sõlmitavas lepingus soovitakse, et kõik, mis sai kokku lepitud Brexiti poliitilises deklaratsioonis leiaks ka tee lepingusse ehk „poliitiline kokkulepe tõlgitaks õiguse keelde.“ UK on aga asunud oma varasemast poliitilisest kokkuleppest taganema. Sealjuures on EL pakkumine vägagi hea – 0 tariife; 0 kvoote, turuosaliste võrdne kohtlemine. Samuti tuleks kokkuleppele jõuda ka kalandusküsimustes.
UK aga soovib enamat - sealjuures küsib UK rohkem kui näiteks Jaapan või Kanada – riigid, kellega EL on lepingud sõlminud. Näiteks tahab UK täielikku liikumisvabadust oma lühiajalistele teenuseosutajatele Euroopa Liidus ning nõuab kaasotsustamisõigust finantsteenuste üle otsustamisel. EL huvides aga ei ole lubada UK-l lihtsalt valida ühtse turu „parimaid palu“ ega luua UK ettevõtete huvides ja jaoks mingeid konkurentsieeliseid.
Keeruline on seis ka õigus- ja kriminaalasjades. Näiteks kontrollis UK Euroopa Liidu liikmena ligi 20% erinevate kaupade ja teenuste sertifitseerimise turust ning soovib seda ka edaspidi teha. EL aga ei saa nõustuda, et UK hakkaks langetama otsuseid ravimite kohta EL turul või miks peaks EL kaubandusvaidluste lahendamise oluline keskus olema UK.
Mida pole arutatud
Teemad, mida senini ei ole arutatud on: kaitseküsimused, rahapesu vastane võitlus, küberturvalisus ja välispoliitikat puudutav temaatika, sealhulgas kaubanduslepingud kolmandate riikidega.
Mis saab edasi?
UK on kindlalt deklareerinud, et üleminekuperiood lõpeb käesoleva aasta 31. detsembril. Olgu leping EL-ga sõlmitud või mitte. Sealjuures on EL nõus üleminekuperioodi pikendama, kuid UK on teatanud, et tema pikendamist ei soovi ja 31. detsember on UK jaoks viimane päev olla ühisturul ja tolliliidus.
See tähendab, juhul kui EL ja UK vahel lepingu sõlmimiseni ikkagi ei jõuta, saab 01.01.2021 UK-st lõplikult kolmas riik koos sellega seonduvate tolliformaalsuste, - maksude jm-ga.
Kokkuvõte tugineb EL pealäbirääkija Michel Barnier sõnavõtule EMSKi (Euroopa Majandus – ja Sotsiaalkomitee) Täiskogu istungil 10.06.2020