![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2020-07/marius-serban-eumKnqHZop0-unsplash.jpg?itok=Zkoebc61)
Euroopa Komisjoni plaanid ühtse turu tugevdamisel
Ühtne turg on Euroopa projekti keskmes ning selle tõhusast toimimisest võidavad nii liikmesriigid kui ka ettevõtted ja tarbijad. Ühtse turu tõrgete mõju saime aga paar kuud tagasi omal nahal kogeda, kui COVIDI kriisi alguses tõkestati mõnede riikide poolt ka kaupade liikumine. Nüüd, kriisi järgselt, on Euroopa Komisjon tulnud ridamisi välja erinevate õigusaktide ettepanekutega, mis kõik on suunatud ühtse turu tugevdamisele.
Luuakse rakkerühm
Euroopa komisjon teatas ühtse turu normide täitmise tagamise nimel tehtava koostöö tugevdamiseks ühtse turu nõuete täitmise tagamise rakkerühma loomisest. Rakkerühma ülesanne on hinnata riigisisese õiguse vastavust ühtse turu normidele, seades esikohale kõige pakilisemad tõkked, käsitledes ülereguleerimist, arutades horisontaalseid normide täitmise tagamise küsimusi ja jälgides kavandatud tegevuskava rakendamist. Sellega seoses peaks ühtse turu nõuete täitmise tagamise rakkerühm kindlaks määrama selged kriteeriumid otsustamaks, millised on kõige pakilisemad takistused vastavalt nende majanduslikule väärtusele. Kes sinna rakkerühma kuuluksid või kui laiad volitused sellel olema saavad, ei ole veel teada.
Lisaks kavatseb komisjon:
- vältida ühtsel turul teenuse osutamise uusi tõkkeid, tuvastada nõuetele mittevastavust;
- luua veebipõhine nõuete täitmise tagamise platvorm (elektroonilise nõuete täitmise tagamise labor), et jagada teavet ebaseaduslike ja nõuetele mittevastavate tööstus- ja tarbekaupade kohta;
- luua ametiasutustele toiduks mittekasutatavate toodete kontrolli jaoks ühtne Euroopa teabesisestuspunkt;
- tagada, et siseturu infosüsteemist (IMI) saab ühtsel turul halduskoostöö põhivahend;
- luua vahend, mis võimaldab kodanikel ja ettevõtetel teatada anonüümselt regulatiivsetest tõketest, millega nad oma siseturu õiguste kasutamisel kokku puutuvad;
- täiustada ELi põllumajandusliku toidu (sh looma- ja taimetervise) õigusaktide täitmise tagamist;
- hinnata, kas ühtse turu programmi või programmi „Digitaalne Euroopa“ raames tipptasemel IT-lahenduste katsetamiseks ja kohaldamiseks rahastatud labori saab kaasata olemasolevatesse struktuuridesse (näiteks tarbijakaitsealase koostöö võrgustik, ELi toodete nõuetele vastavuse võrgustik või intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskus);
- tugevdada võitlust võltsitud ja ebaseaduslike toodete, sealhulgas ELis imporditud komponentidest toodetud või monteeritud toodete vastu, ja suurendada OLAFi praegusi volitusi;
- tagada toidutarneahela nõuete rangem täitmine;
- töötada välja märgistamise ja jälgitavuse süsteemid, edendades digitaalsete vahendite kasutamist, et võimaldada sihipärasemat kontrolli välispiiril ja ELi piires;
- muuta siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT) ühtse turu vaidluste lahendamise põhivahendiks;
- muuta juhtumite menetlemine sujuvamaks andes kaebusele kahe kuu jooksul esialgse hinnangu, et teha kindlaks edasised sammud;
- kasutada süsteemi EU Pilot selgete tingimuste ja ajakava alusel juhtudel, kui näib võimalik, et tulemus saavutatakse lühikese aja jooksul.
Kõige selle saavutamiseks peab EL kehtestama konkreetsetel kriteeriumidel põhinevad prioriteedid ja liikuma kindlate kriteeriumide alusel selgete poliitiliste suuniste poole, seades esikohale inimesed.
Tööstusstrateegia
Tööstusstrateegia teatises on kasutatud võrreldes varasemate dokumentidega strateegilist lähenemisviisi, kuna palju suuremat tähelepanu on pööratud CO2-neutraalsust ja digivaldkonda hõlmavale nn kaksiküleminekule. Senisest rohkem propageeritakse koostööl põhinevat lähenemist tööstuspoliitikale, nt rõhutades vajadust luua tugevad tööstusökosüsteemid ja edendada tööstusliite.
Sellega soovitakse tagada strateegilistele tööstusprojektidele suurem riiklik rahastus ELi subsiidiumiseaduste lõdvendamise ja üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide käivitamise abil. Selles võetakse kindlam seisukoht välissuhetes – tehakse ettepanek kasutada ELi reguleerimis-pädevust Euroopa strateegilise sõltumatuse kaitsmiseks ning keskendutakse Euroopa energiamahukate sektorite CO2 heite vähendamisele. Kokkuvõtteks – EK tööstus peab „sillutama teed kliimaneutraalsusele“.