![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2019-02/Kliimamuutused.jpg?itok=z6TjuKhK)
Ettevõtjad avaldasid arvamust kliimapoliitika kohta
Euroopa Komisjon on välja töötanud pikaajalise strateegilise visiooni „Puhas planeet kõigi jaoks“, mille kohaselt oleks aastaks 2050 Euroopa nö süsinikneutraalne. Kaubanduskoda küsis oma liikmetelt arvamust visiooni kohta, mille põhjal tegime kokkuvõtte ja edastasime keskkonnaministeeriumile.
Väljakutsed ja ohud
Visioonis toodud eesmärk muuta Euroopa Liit aastaks 2050 süsinikneutraalseks leidis üldiselt positiivset vastukaja. Samas rõhutati, et kliimamuutustega võitlemine on globaalne väljakutse ja seda väljakutset tuleb lahendada globaalsel alusel rakendatavate meetmetega. Sellega seoses peeti suurimaks ohuks, et kui peale Euroopa Liidu ei tule teised riigid (näiteks Hiina, USA ja Venemaa) sarnaste eesmärkidega kaasa, siis EL-i konkurentsivõime võrreldes nende riikidega väheneb. Visiooni puudusena toodi välja, et see ei sisalda konkreetset plaani eesmärkide saavutamiseks ega ka rahastamise ettepanekuid.
Ühe ettepaneku kohaselt võiks süsinikneutraalsuse saavutamiseks lisaks taastuvenergia tootmise intensiivistamisele uurida võimalusi ka tuumaenergia kasutuselevõtuks.
Mõjud Eestile
Seniste kliimaeesmärkide täitmise osas leiti, et Eesti on olnud selles osas eeskujulik ja sisuliselt eesmärgid täitnud. Alati on võimalik saavutada rohkemat, kuid selle juures tuleb pidada silmas, et sellega kaasnev sotsiaal-majanduslik mõju ei oleks liialt koormav. Küll aga toodi esile, et piiriäärse riigina võib Eestile liiga ambitsioonikas kliimaeesmärkide täitmine tuua kaasa probleeme: näiteks elektrikaubanduses, aga ka teiste süsiniksisaldusega toodete (teras, tsement jne) impordil, saavad hindu all hoida ja olla konkurentsivõimelisemad riigid, kes kliimapoliitikaid ega keskkonnastandardeid ei järgi. Seetõttu peaks Eesti riik seisma selle eest, et turukonkurents toimuks võrdsetel alustel ja ambitsioonikas kliimapoliitika ei tekitaks suuri turumoonutusi.
Toodi ka välja, et riiklikult tuleks rohkem panustada innovatsiooni ning uute ettevõtete arengusse, et uued süsinikuvabad konkurentsivõimelised elektritootmise lahendused saaks turule tulla.