![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2019-12/justin-sanchez-PoAC9dCnofk-unsplash.jpg?itok=f27AkYIM)
Tehasepuhtusega külmaainete kasutamine aastal 2020
Tulenevalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusest (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside (F-gaaside) kohta, mis seab alates 01.01.2020 piirangud globaalse soojendamise potentsiaaliga (GWP) 2500 ja enam (nt R-404A, R-422D, R-507) HFC külmaainete kasutamisele.
Alates eelnimetatud kuupäevast on keelatud tehasepuhtusega üle 2500 GWP-ga F-gaaside lisamine selliste jahutusseadmete hooldus- ja teenindustööde tegemisel, mille külmaaine kogus on 40 või enam CO2 -ekvivalenttonni (nt R-404A puhul on see ca 10 kg).
Erand tehakse alla 40 CO2 ekvivalenttonni seadmetele (nt väikesed külmvannid,-kapid või piimajahutid), sõjavarustusele ning neile seadmetele, mille eesmärk on jahutada tooteid temperatuurini alla -50 °C. Neisse seadmetesse tohib ka järgmisel aastal hoolduse ja remondi käigus lisada tehasepuhtusega ainet.
Mis puudutab enne 2020. aastat lattu varutud üle 2500 GWP-ga tehasepuhtusega külmaainete varusid, siis neid tohib Euroopa Liidus kasutada ainult eelkirjeldatud erandi puhul.
Atmosfääriõhu kaitse seaduse § 191 kohaselt on seadmete omanik nende käitleja ja vastutab määruses (EL) nr 517/2014 sätestatud käitaja kohustuste eest (korraldab kõik toimingud seadmetega).
Seega on alates 2020. aastast külmaseadmete omanikel valida järgmiste võimaluste vahel:
- R-404A, R-422D, R-507-ga sisaldavate külmaseadmete hooldusel kasutada kuni 01.01.2030 ringlussevõetud (põhipuhastuse läbinud) või taasväärtustatud (tehasepuhtusega aine omadusteni taastatud) külmaaineid;
- Ehitada/seadistada olemasolevad seadmed ümber väiksema kliimamõjuga F-gaasidele (mille GWP on alla 2500 nt R-407 A või F või R-448A, R-449A). Sel juhul teeninduspiirangud puuduvad, küll tuleb aga järgida muid keskkonnanõudeid.
- Kasutusele võtta uued alternatiivsete külmaainetega seadmed või süsteemid: kauplustes (nt R-744 ehk CO2), tööstuses (CO2 ja R-717 ehk ammoniaak) või väiksemate seadmete puhul süsivesinikega (HC, nt isobutaan) seadmed.
Alternatiivide kohta saab täpsemat eestikeelset infot lugeda aadressil: http://www.klab.ee/f-gaasid/alternatiivid.
Paljud Eesti kaubandus- ja tööstusettevõtted on juba CO2-ga seadmed kasutusele võtnud, ammoniaak on juba varem tuntud aine ja ka HC-dega seadmed on Eestis levinud.
Tehniliste küsimuste puhul soovitame pöörduda oma hooldefirma või Eesti Külmaliidu poole.
R-404A, mis on Eestis väga levinud külmaaine, põhipuhastuseks ja taasväärtustamiseks on riigi abiga loodud OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskuse juures võimekus. Sinna saab vajadusel ära anda ka kõiki mittevajalikuks või jäätmeks muutunud freoonipõhiseid külmaaineid, et need siis hävitamisele saata.
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 517/2014 kohaste fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamise nõuete rikkumise eest on Keskkonnainspektsioonil võimalik määrata rahatrahv kuni 1 200 eurot. Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, on võimalik määrata rahatrahv kuni 16 000 eurot. Sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.
Täiendava info või küsimuste korral palun pöörduda Keskkonnaministeeriumi välisõhu ja kiirgusosakonna peaspetsialisti Siim Selliku (siim.sellik@envir.ee) poole.