![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2019-05/Vaimne%20tervis%2C%20tasakaal%2C%20kivid%2C%20loodus.jpg?itok=XEWiSmHC)
Vaimse tervise hindamine töökeskkonnas on oluline
Sotsiaalministeerium on kaardistamas töökohtade vaimse tervise käsitlust ning ohutusmärgiseid töökeskkonnas. Kaubanduskoda viis oma liikmete seas läbi küsitluse millest selgus, et üleüldist teadlikkust stressi äratundmiseks ja selle ilmingutega toimetulekuks tuleb tõsta.
Töökeskkonnas mõjutavad vaimset tervist väga paljud aspektid, näiteks töö sisu, töökoormus ja töötempo, töögraafik, keskkond ja töövahendid, organisatsioonikultuur ja tegevuse sisu, inimeste vahelised suhted tööl, vägivald ja kiusamine aga ka paljud muud faktorid.
Seadus kohustab tööandjat tegelema psühhosotsiaalsete ohuteguritega, mis tähendab, et tööandjal tuleb tähele panna ka näiteks ebavõrdset kohtlemist, kiusamist, ahistamist ja pingelisi suhteid teiste isikutega, ning vajadusel rakendada abinõusid nende tegurite mõju vähendamiseks.
Kaubanduskoja liikmed tõid peamise probleemina välja inimeste erineva arusaamise psühhosotsiaalse riski olemusest. Inimesed on erinevad ning tajuvad erinevalt suhteid, huumorit, töökoormust, lojaalsust tööandjale, pingeid ning seda, mis on kiusamine. Seetõttu on tööandjal keeruline neid tegureid objektiivselt hinnata. Samuti on keeruline tööandjal hinnata ilma töötaja vastava sisendita, kas probleem vaimse tervisega on tingitud tööst ja töökeskkonnast tulenevalt või hoopis isiklikust elust.
Riigi tugi on oluline
Toodi välja, et vaja oleks riigi poolset tuge: praktilisi koolitusi juhtidele ning juhendeid, kuidas neid ohutegureid kaardistada (metoodikad). Lisaks ankeetide ja küsitluste näidiseid ning soovitusi, kuidas neid teemasid riskianalüüsis käsitleda. Hetkel puuduvad tööandjatel juhised, mida teha näiteks töökiusamise, tagarääkimise jm juhtudel.
Ei saa ka unustada, et psühhosotsiaalsete ohutegurite hindamine eeldab töötaja ja tööandja koostööd - töötaja avatust vaimse tervise probleemidel kaasa rääkida ja seda juba värbamise etapis. Oluline roll on kanda tööandja partnerina ka töötervishoiuarstil.
Täna ei kajastu tervisekontrolli otsustel ega partneri poolt tehtud kokkuvõtetes tööandjale antud ohutegurist tulenevaid ettepanekuid, kuid oleks asjakohane sisend töökeskkonna või töökorralduse muutmiseks.
Koda tegi ettepaneku tagada, et töötervishoiuarst märgib tervisekontrolli otsusel detailsemalt ohutegurite mõjud ning sellega seonduvad ettepanekud mõjude maandamiseks, et tööandja saaks töökeskkonna tingimusi kohandada.