![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2018-08/Naine-kohvriga.jpg?itok=scmrJ-lU)
Välismaalaste Eestis töötamise nõudeid muudetakse paindlikumaks
Siseministeerium plaanib muudatusi välismaalaste seaduses. Mitmed planeeritavad muudatused on ettevõtjate jaoks positiivse või neutraalse mõjuga, kuid kõige suuremaks kitsaskohaks olevat sisserände piirarvu probleemi nendega ei lahendata.
Paindlikumad reeglid Eestis töötamiseks
Lihtsamaks muutub juba Eestis viibivatel välismaalaste liikumine tööturul, tekib võimalus töötada lühiajaliselt mitme tööandja juures ühel ja samal ajal ning vahetada tööandjat ilma uut elamisluba taotlemata. Samuti lihtsustatakse töökoha vahetust sama tööandja juures, tingimusel et ametikohale esitatavad kutse- ja kvalifikatsiooninõuded on samad, mis esialgsel ametikohal.
On selge, et välismaalaste Eestis töötamiseks on oluline luua toetav keskkond, mis võimaldaks vajadusel välismaalastel Eesti tööturul hõlpsamini liikuda. Samas võib mitme tööandja juures üheaegselt töötamine tuua kaasa ebaõiglast konkurentsi, arvestades, et peamisele tööandjale tekib võrreldes teistega rohkem kohustusi.
Kutsuja kohustused lähetatud töötaja puhul
Muudatustega täpsustatakse, et lähetatud töötamise korral on kutsuja kohustused tööandjal, kelle juurde välismaalane tööle lähetatakse. Seda põhjusel, et välismaalase seaduse mõistes on tööandja just Eesti tööandja, kelle juures välismaalane tööle asub, kuigi leping võib olla sõlmitud välismaa ettevõttega. Tööandja, kes kutsub välismaalase Eestisse tööle (sh lühiajalise töötamise registreerimisel ja tööandjal, kelle juurde välismaalane tööle lähetatakse), peab ka tema eest vastutama, vajaduse korral majutama ja tagama ülalpidamise, ning juhul, kui riigil tuleb isik sunniga välja saata, siis katma ka need kulud.
Kaubanduskoda ei toeta välismaalaste seaduse muudatust, millega on kutsuja kohustused sellel ettevõttel, kes on Eestis ja kelle juurde isik tööle lähetatakse. Kuna Eesti ettevõtja on töö tellija, mitte välismaalaste tööandja, siis ei peaks Eesti ettevõtja ka vastutama välismaalaste seaduses sätestatud tingimuste täitmise eest.
Loe lähemalt välismaalaste seaduse ja rahvastikuregistri seaduse muutmisest siit: