![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2020-04/Riigikogu_Parliament_of_Estonia_%2847623229042%29.jpg?itok=CVCGqAjY)
Ettevõtlusorganisatsioonid pöördusid valitsuse poole 5 olulisima tugimeetmega ettevõtlusele
Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon ja Eesti Tööandjate Keskliit pöördusid Vabariigi Valitsuse ja Riigikogu majandus- ning rahanduskomisjoni liikmete poole, et anda sisend negatiivse majandusolukorra leevendamiseks. Välja toodi 5 majanduskeskonna jaoks tervikuna olulisimat tugimeedet, mida ettevõtluses täna vaja on. Samuti kinnitati ühises pöördumises, et organisatsioonid on valmis koostööks ettevõtluse tugimeetmete kujundamisel.
Kirjas tunnustatakse Vabariigi Valitsuse ja avaliku sektori organisatsioone seni tehtud operatiivse töö eest ettevõtjate murede kaardistamisel, lahendamisel ja toetusmeetmete väljatöötamisel. Kuid kuna majanduses ja ettevõtluses ei ole majanduslik olukord paranenud ja tulenevalt valitsevast ebakindlusest ning teadmatusest tuleb olla valmis negatiivse mõju laienemiseks järgmistel kuudel ja selle mõju kandumisest ka järgmissesse aastasse.
Meetmed peavad olema ausad ja läbipaistvad ning arvestama riigi rahaliste vahenditega
Kõikide riigi antavate laenude ja käenduste tingimused ning protsessid peavad olema ausad ja läbipaistvad ning lähtuma majanduslikest perspektiividest. Samuti tuleb otsustusprotsessidesse kaasata erinevaid eksperte sh ka pangandusest.
Kõikide meetmete puhul tuleb arvestada, et riigi rahalised vahendid, mida on võimalik suunata toetusmeetmetesse, saavad tulla, kas maksutuludest või välisvahenditest. Kuid olukorras, kus maksutulud on kiiresti vähenemas, tuleb põhjalikult analüüsida, millised meetmed on majanduskeskkonda tervikuna suuremas mahus toetavad.
Tähtis on tervishoiusüsteemi toimimine
Kirjas rõhutatakse, et tagada tuleb ka tervishoiusüsteemi toimimine ning vajadusel tuleb süsteemi maksimaalselt toetada ja panustada meetmetesse, mis säästavad inimeste tervist. Viimane loob samuti eelduse majanduse kiiremaks taastumiseks. Kahtlusteta on vajalik tagada ka muude avalike teenuste (politsei, pääste, sotsiaalteenused, haridus jne) pidev toimimine.
Meetmete rakendamine on jäänud venima
Pöördumises rõhutatakse, et praegu on vajalik tegeleda aktiivselt ettevõtlusele suunatud tugimeetmete reaalse käivitamisega, sest kuigi nende väljatöötamine toimus kiiresti on nende rakendamine jäänud kohati venima. Samas on selge, et paralleelselt on vaja tegeleda ka meetmete kohandamisega vajadustele ja teatud juhtudel neid ka pikendada.
Ettevõtluse vaatest kõige olulisemad tugimeetmed tähtsuse järjekorras:
- Töötukassa palgatoetus – tegemist on jätkuvalt kõige olulisema tugimeetmega inimeste sissetulekute kaotusest tekkivate riskide maandamiseks, mis on tööle hakanud, kuid:
a) Meetme kättesaadavust on oluline pikendada vastavalt majanduslikule olukorrale ning selleks tuleb leida lisavahendeid;
b) Kuritarvituste vältimiseks tuleb koos maksuhalduriga jälgida taotluse esitajate maksekäitumist sh deklaratsioonide muutmist. Juhul kui tuvastatakse, et toetuse saamiseks esitatakse tahtlikult valeandmeid või muudetakse tagasiulatuvalt maksudeklaratsioone, eesmärgiga täita toetuse saamise kriteeriume, tuleb vastavad isikud avalikustada ja rakendada kohaseid sanktsioone, samuti tuleb jälgida toetuse taotlemise praktikat ning vajadusel seda alusetute toetuste maksmiste vältimiseks korrigeerida;
- Kredexi laenukäendus juba võetud laenude tagamiseks – arvestades, et ettevõtte jaoks muutub kriisis ja käibe languse tingimustes problemaatiliseks olemasolevate finantskohustuste teenindamine, on oluline toetada maksepuhkuste andmist pankade poolt. Meede üldjoontes toimib, kuid oluline oleks selle rakendumist konkreetsetel juhtudel kiirendada ning oluliselt suurendada ka meetme mahtu ning püüda tagada, et laenu tingimused ettevõtja jaoks tervikuna oluliselt ei halveneks pärast Kredexi lisatagatise rakendumist.
a) Ettevõtjate tagasiside järgi tuleks veelgi panustada sellele, et käenduse andmise protsess muuta reaalselt kiiremaks, mis on võimalik vaid juhul kui Kredex räägib pankadega läbi ja lepib kokku veelgi täpsemad protseduurid, tähtajad ja reeglid. Ettevõtjate tagasiside järgi toimub täna kolmepoolne läbirääkimiste protsess igal üksikul juhul eraldi, mis on ilmselgelt aeganõudev. Tuleks püüda jõuda lahenduseni, kus klient suhtleb eelkõige oma krediidiandjaga ning viimane omakorda vajadusel Kredexiga. See aitaks protsessi kiirendada ning vabastaks Kredexi ka survest leida juurde lisaressursse tehingute menetlemiseks;
b) Käenduse meetme potentsiaalset mahtu oleks meie hinnangul oluline veelgi suurendada, et tagada ka nende ettevõtete teenindamine, kelleni ei ole kriisi mõjud esimeses faasis jõudnud. Samuti on oluline, et käendust on võimalik võrreldes otselaenudele pakkuda oluliselt suuremale (kuni 5 korda) hulgale ettevõtjatele samade vahendite mahu korral ning säilitades seejuures riigile oluliselt madalam riski tase;
c) Pankadele antavale tagatisele ei tohiks rakendada portfellipõhist lage (nt 15%), kuna see töötab vastu kriisimeetme eesmärgile;
d) Üle tuleks vaadata valdkondade loetelu, kellele laenukäendust ei anta. Leiame, et antud meetme puhul peaks see olema võimalikult kitsas ja välistused väga hästi põhjendatud.
- Kredexi laenukäendus uute laenude saamiseks – meede meie hinnangul töötab, kuid jällegi on oluline kättesaadavuse parandamine ning eelmises punktis mainitud parenduste sisseviimine. Oluline on lähtuda meetme rakendamisel pankade hinnangust ettevõtte finantsvõimekusele ja majandustegevuse perspektiivile ning mitte rakendada tarbetuid lisapiiranguid. Pigem näeme, et vahendeid ka uute laenude käenduseks oleks vajalik juurde suunata või olla selleks operatiivselt valmis.
- Maksuvõlgade intresside peatamine eriolukorra ajal – ajutise meetmena on see kohane ning varasema eeskujuliku maksukäitumisega ettevõtetele oleks kohane seda ka pikendada vähemalt 3 kuud pärast eriolukorra lõppemist.
a) Oluline oleks tagada just varasema eeskujuliku maksudistsipliiniga ettevõtete eelistamine sh ajatamiste võimaldamisel. Ka siin on kohane meeles pidada, et ettevõtjateni jõuavad raskused erineval ajal ning nii võib raskuste leevendamine mõne eksportiva ettevõtte jaoks, kes täna suudab kõik oma kohustused korrektselt täita, olla oluline ka pool aastata pärast eriolukorra lõppu või hiljemgi;
b) Ausa ettevõtluse huvides on aga kindlasti, et meetmest ei saaks põhjendamatult kasu need ettevõtted, kes on olnud juba eriolukorra eelselt probleemse maksudistsipliiniga või kelle puhul on tuvastatud maksukohustuste rikkumisi sh tuleks seda arvestada maksukohustuste ajatamise korral;
- Avaliku sektori investeeringute mahu suurendamine. Leiame, et tegemist on tänases olukorras samuti olulise põhimõttelise meetmega, mis aitab kriisi negatiivset mõju leevendada. Juba planeeritud hankeid ei tohiks edasi lükata ning pigem tuleks leida võimalusi ettevalmistatud või ettevalmistamisel olevaid investeeringuid varasemaks tuua sh tagada, et kohalikel omavalitsustel juba eraldatud või sihtotstarbeliste vahendite arvelt tehtavaid investeeringuid ei lükataks edasi. Vajadusel võib suurendada KOV-de tulubaasi juba võetud kohustuste täitmiseks, kui see on põhjendatud ja vajalik.
Päiselpildi autor: Jorge Franganillo, Creative Commons Attribution 2.0 Generic litsentsi alusel