![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2019-11/20191114225711-ed3dc616-me.png?itok=CNkoXgch)
Toomas Luman: Koostöö erasektori ja kaitseväe vahel on sisukam, kui kunagi varem
Riigikaitse edendamise sihtasutuse nõukogu ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimehe reservkolonelleitnant Toomas Lumani kõne kaitseväe 101. aastapäeva vastuvõtul.
Eesti Vabariigi ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoja asutatud Riigikaitse Edendamise Sihtasutus on andnud Aasta ohvitseri ja Aasta allohvitseri preemiaid välja alates 2007. aastast. Täna üleantavad preemiad on järjekorras juba kolmeteistkümnendad.
Tänane tähtpäev on sobilik selleks, et rääkida meie ühistest sammudest ja koostööst Kaitseväe ja erasektori vahel. Kahtlemata on seda meeldiv teha siis, kui näiteid heast koostööst ei tule kaugelt otsida. Julgen öelda, et täna on koostöö tihedam ja sisukam kui kunagi varem. Märgiksin siinkohal ära vaid mõned näited.
Suurepärane näide tulemuslikust koostööst on selle aasta augustis Kaitseväe toetusel ja Eesti Reservohvitseride Kogu poolt läbi viidud kõrgetasemeline NATO Reservohvitseride Konföderatsiooni Suvekongress. Läbi kolme nädala väldanud tegevused tõid Tallinna üle 700 osaleja 21-st liitlasriigist. Kui me Eestis usume, et kogu ühiskonda kaasav reservväel põhinev riigikaitsemudel on vajalik ja võimalik, siis peame seda siiski tutvustama oma liitlastele ja seejuures selliselt, et nad näeksid reaalselt toimivat riigikaitset, mitte vaid paberil plaane ja deklaratsioone. Suvekongressi õnnestumisele andsid oma panuse ka 176 vabatahtlikku, kaitseväelaste, kaitseliitlaste reservväelaste, naiskodukaitse liikmete, noorkotkaste ja üliõpilaste hulgast, kes oma põhitöö ja tegevuse kõrvalt ei pidanud paljuks tulla appi ja panustada kongressi korraldamisse. Aitäh selle panuse eest kõigile!
Erasektori ja kaitseväe esindajate vahelistel aruteludel oleme otsinud täiendavaid viise, kuidas veelgi enam väärtustada ühiskonnas laiemalt tegevteenistuses olevate kaitseväelaste ja kaitseliitlaste panust. Eraldi teemana on üleval olnud tööandjate hulgas teadlikkuse suurendamine kaitseväe väljaõppe läbinute kogemustest ja võimalustest seda tööandjate poolt enam teadvustada ja väärtustada. Täiendavaks teemaks on olnud ka võimaluste otsimine, kuidas ettevõtjad saaksid soovi korral enam abistada kaitseväe veterane või teenistuses vigastatute ja hukkunute peresid. Oleks see siis teatavate soodustuste läbi või otseste toetustena. Ma usun, et tuleva aasta jooksul saavad nii mõnedki nendest ideedest ellu rakendatud.
Arusaadavalt algab mõistmine ja panustamine ikka teadlikkusest. Just seetõttu oleme Kaubandus-Tööstuskoja poolt teinud ettepaneku korraldada järgmise aasta, meie ligemale 3400 liikmesettevõttele suunatud ärihooaja avamise pereüritus, koostöös kaitseväega, et sedakaudu tutvustada ettevõtjaile kaitseväe tegevust lähemalt. Usume, et seeläbi suureneb arusaamine meie riigikaitsest laiemalt aga kitsamalt ka näiteks arusaamine õppekogunemiste vajalikkusest, mis aeg-ajalt ikka veel küsimusi ja poleemikat tekitab.
Head koosviibijad! Ka tänavu oli Aasta Ohvitseri ja Aasta Allohvitseri konkursile esitatud kandidaatide seast valikute tegemine keeruline. Tase on kõrge ja aasta-aastalt järjest ühtlasem. Kõik esitatud kandidaadid on väärikad kaitseväelased ja kaitseliitlased, kes millegi olulisega möödunud aastal, või pikemagi teenistuse jooksul, silma jäänud ning pälvinud kaasvõitlejate tunnustuse, et saada konkursile esitatud.
Preemia saavad tänagi 5 ohvitseri ja 5 allohvitseri. Sealhulgas “Aasta ohvitser” ja “Aasta allohvitser”. Lisaks rahalisele preemiale kaasneb peapreemia laureaatidele ka õigus kanda vastavat rinnamärki.
Pean oluliseks siinkohal märkida, et täna on nii Kaitseväe juhataja, kui ka Kaitseliidu värske ülem, ohvitserid, kes on selle kõrge tunnustuse varasemalt pälvinud.
Soovin Riigikaitse Edendamise Sihtasutuse, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Reservohvitseride Kogu poolt kõigile kaitseväelastele, kaitseliitlastele ja riigikaitse eest seisjatele õnne kaitseväe aastapäeva puhul ning pühendumust Eesti kaitsevõime edendamisel!
Riigikaitse edendamise sihtasutus
Riigikaitse edendamise sihtasutus loodi Eesti riigi ja Eesti kaubandus-tööstuskoja poolt 2004. aasta juunis. Sihtasutuse eesmärk on lisaks kaitseväelaste tunnustamisele kaitseväe ja Kaitseliidu infotehnoloogilise varustatuse ja väljaõppe toetamine ning isikkoosseisu üldharidusliku ning infotehnoloogilise haridustaseme tõstmisele kaasaaitamine.
Sellel aastal said 3200 euro suuruse preemia aasta ohvitseriks valitud 1. jalaväebrigaadi pioneeripataljoni ülem major Ainar Afanasjev ning aasta allohvitseri tiitli pälvinud 1. jalaväebrigaadi staabi vanemstaabiallohvitser vanemveebel Rome Kuusik.
Ohvitseride 650 euro suurused ergutuspreemiad said major Indrek Sarap Kuperjanovi jalaväepataljonist, kaptenmajor Marek Mardo mereväebaasist, kapten Ivo Peets kaitseväe peastaabist ja kapten Tõnu Niilo Kuperjanovi jalaväepataljonist.
Allohvitseride 650 euro suurused ergutuspreemiad said vanemveebel Marko Taluste Kalevi jalaväepataljonist, vanemveebel Ander Asberg kaitseväe peastaabist, veebel Tanel Külaots Kaitseliidu Tartu malevast ja nooremveebel Rauno Pall Scoutspataljonist.
Üle antud preemiad on suurim eraalgatuslik tunnustus kaitseväelastele. Vastavalt statuudile valitakse igal aastal üks ohvitser ja allohvitser, kes saavad aunimetuse koos rahalise ergutusega. Ettepanekuid oma kolleegide, ülemate, alluvate hea teenistuse tunnustamiseks võib teha iga kaitseväelane.
Pilt: Kaitseväe Peastaap, Teavitusosakond