![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2018-06/Register.jpg?itok=MsBRsIlF)
Töötamise registri täiendustega ei tohi kaasneda liigset halduskoormust
Rahandusministeerium tahab töötamise registrisse lisada kolm andmerida: töötaja ametinimetus, töökoha asukoht ning tööaja määr. Koja hinnangul peaks andmete kandmine töötamise registrisse olema ettevõtjate jaoks võimalikult lihtne ja mugav ning sellega ei tohiks kaasneda ülemäärast halduskoormust.
Ametinimetust võiks saada lisada vabatekstina
Ministeerium soovib ametinimetuse sisestamisel töötamise registrisse (TÖR) lähtuda ametite klassifikaatorist (Isco 08). Kaubanduskoda on saanud tagasisidet väikeettevõtjatelt, kus ühe inimese tööülesanded on mitmekülgsed ning ametinimetust on keeruline täpselt paika panna. Lisaks võivad probleeme tekitada olukorrad, kus ettevõtja kasutab uudseid või ebastandardseid ametikoha nimetusi (nt partnersuhete koordinaator) või selliseid, mis on küll levinud, kuid mille täpset vastet klassifikaatoris ei ole (nt raamatupidaja assistent).
Nendel põhjuselt tuleb koja hinnangul tagada, et ettevõtja leiaks kiiresti ja lihtsalt sobiva ametikoodi nimetuse. Kui ettevõtja sobivat ametikohta ei leia või ta ei oska õiget koodi märkida, siis peab olema võimalus töötaja ametikoha nimetus kirjutada vabatekstina. Ebastandartsete ametinimetuste puhul peab riik leidma lahenduse, kuidas saaks ettevõtja andmeid lihtsalt ja vähese halduskoormusega, kuid samas reaalselt kasutatavalt, sisestada.
Töö tegemise koht võiks olla linna/valla täpsusega
Eelnõu järgi peab tööandja TÖRi kandma töötaja töötamise asukoha aadressi täpsusega. Koja hinnangul peaks töökoha aadressi märkimine piirduma vaid kohaliku omavalitsuse täpsusega. Esiteks tõstaks aadressi täpsusega töökoha määramine ettevõtjate halduskoormust. Teiseks võivad töötaja ja tööandja töölepingu seaduse järgi töö tegemise koha kokku leppida linna või valla täpsusega. Seega ei peaks tööandjat kohustama töötamise registrisse märkima täpsemat töökoha aadressi, kui on kirjas töölepingus.
Tööaja määra tuleks esitada vaid ühe korra
Lisaks plaanitakse tööandjale kehtestada kohustus teha TÖRi kanne töölepingu alusel töötava isiku tööaja määra kohta. Koda pole selle idee vastu, kui sellega ei kaasne täiendavat halduskoormust. See tähendaks seda, et TSD asemel tuleb tööaja määr kanda ainult TÖRi.
Juhatuse ja nõukogu liikmetele peaks tegema erisuse
Võlaõigusliku lepingu alusel tööd tegevate isikute kohta ei pea eelnõu järgi ettevõtja TÖRi kandma ametinimetust, töökoha asukohta ega tööaja määra, mis on koja hinnangul igati mõistlik. Siiski tegi koda ettepaneku vabastada tööandja täiendavate andmete esitamise kohustusest ka juhul, kui tegemist on juriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmega (nt juhatuse liikmed, nõukogu liikmed). Sellised isikud osutavad teenust käsunduslepingu alusel ning nendega sõlmitavas lepingus ei ole kohustuslik märkida tema tööaja määra ega töötamise asukohta. Seetõttu tuleks ka nende suhtes teha erisus.
Kuigi eelnõu järgi peaks töötamise registri muudatused jõustuma juba 1. juulist, siis koja hinnangul ei ole võimalik seda nii kiiresti teha. Enne seaduse jõustumist tuleb ettevõtjatele anda piisavalt aega muudatusteks ettevalmistumiseks. Eelnõu järgi on üleminekuperioodi pikkus kolm kuud, kuid koda tegi ettepaneku pikendada perioodi ühe aastani.
Vaata kaubanduskoja ametlikku arvamust lähemalt siit: