![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2019-11/marten-bjork-n_IKQDCyrG0-unsplash.jpg?itok=gR7fYUtF)
Turismiseadus peaks lubama elektroonilisi ja paberil külastajakaarte
Koda esitas Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile arvamuse turismiseaduse muutmise eelnõu kohta, mille alusel peab majutusettevõte registreerima majutusteenuse kasutaja elektrooniliselt ning esitama vajalikud andmed Politsei- ja Piirivalveameti andmekogusse.
Elektroonilise majutusteenuse kasutaja registreerimise lubamine majutusettevõtetele on positiivne, sest digitaalsed teenused vähendavad bürokraatiat ning hoiavad kokku aega. Samas ei pruugi kõigile majutusettevõtetele kohustuslikus korras digitaalne täitmine sobida, ettevõtjale peaks jääma valikuvabadus jätkata teenusekasutajate registreerimist soovi korral ka paberil külastuskaartidel.
Elektrooniline registreerimine toob kaasa kulutused
Täna ei ole teada, kui suured on kulud mida peavad kandma majutusettevõtted selleks, et edastada oma infosüsteemist andmed Piirivalveameti andmekogusse. Eelnõu seletuskirjas on välja toodud, et andmevahetuse tagamisega kaasneb ühekordne arenduskulu, mida kannab iga ettevõtja ise. Kuid infosüsteemide puhul tuleb arvestada ka igakuiste tasudega.
Kaubanduskoda on seisukohal, et kui riik soovib reaalajas ligipääsu majutusettevõttes peatuvate külastajate andmetele, siis tuleb riigil kanda ka muudatusega kaasnevad kulud. See tähendab, et riik peab majutusettevõttele hüvitama arendamisega seotud kulud, mis majutusettevõttel tekivad ühekordselt ja igakuiselt seoses oma infosüsteemi liidestamisega Politsei- ja Piirivalveameti andmekoguga.
Andmebaasist võiks kasu olla ka majutusettevõttele
Seletuskirja kohaselt on majutusettevõttel võimalik külastaja andmeid elektrooniliselt registreerida kahe lahenduse abil. Esimeseks on see võimalus läbi majutusettevõtte infosüsteemi liidestamise Politsei- ja Piirivalveametiga ning teiseks andmete esitamine riigi poolt loodava veebilahenduse kaudu.
Teise lahenduse puhul võiks ettevõttel olla võimalik vaadata, milliseid andmeid on ta eelnevalt riigile esitanud. Sellisel juhul ei annaks veebilahendus täiendavat väärtust mitte ainult riigile, vaid ka majutusettevõtetele.