![](/sites/default/files/styles/event_default/public/images/content-header-image/news/2017-06/kaalud%20s.jpg?itok=4-ip30sI)
Uus riigihangete seadus võeti lõpuks vastu
Kuigi uut seadust võib pidada pigem positiivseks, siis hoolimata korduvalt tehtud ettepanekutest jäi vaidlusi tekitanud alltöövõtjate kaitse regulatsioon seadusesse sisse muutmata kujul.
Alltöövõtjate kaitse regulatsioon jõudis riigihangete seaduse eelnõusse alles tänavu aprillis, mil see oli riigikogus teisel lugemisel. See regulatsioon seab hankijatele märkimisväärse kontrollikohustuse ehitushangetes osalevate alltöövõtjate suhtes. Need sätted toovad muuhulgas kaasa halduskoormuse ja -kulude tõusu nii hankijatele kui pakkujatele ning seavad ohtu hankelepingute tähtaegse täitmise.
Siiski on vastuvõetud seaduses ka mitmeid meie hinnangul positiivseid muudatusi, mis aitavad muidu keerulist hankemenetlust senisest tõhusamaks muuta. Näiteks jõudis seadusesse kaubanduskoja ettepanek keskmise palga tingimuse kehtestamiseks, millega võideldakse alapakkumuste esitamise vastu. Seadusesse jõudis ka koja ettepanek, millega kohustatakse pakkujat põhjendama, miks pakkumuses sisalduv teave märgitakse ärisaladuseks.
Täpsema ülevaate jõustunud muudatustest anname juba lähiajal. Seadus jõustub 1. septembril 2017. Mõned rakendamiseks ettevalmistusi vajavad sätted on määratud jõustuma hiljem ehk 1. jaanuaril 2018. Alltöövõtjate kaitse regulatsioon jõustub aga 1. jaanuaril 2019.
Vastuvõetud eelnõuga saab tutvuda siin.